Razen če živite v Rusiji, potemtakem so možni tudi prizori, kot je tale na desni. Sedalo je verjetno edina stvar, ki je resnično toliko stara kot avto sam. Nekakšne težke znanosti ni, bi si človek mislil, ampak bi se, kot običajno, motil. Je za inženirje, ki jih razvijajo, še posebej na področju dobre opore telesa. In motorčkov, ki premikajo dele sedeža, če je ta električen. In gretja, če ga ima. In senzorja, ki ve, če sploh kdo sedi na njem. Med pisanjem prispevka za snemanje smo tako ugotovili, da so sedeži kar težka znanost.
V dražjih avtomobilih, seveda. Pri čisto osnovnih sedežih, ki se jih da premikati naprej in nazaj ter jim nastavljati naslon, so stvari neprimerljivo bolj preproste. Vse, kar je potrebno, je nekaj vzmeti in zobnikov. Z ročico kontroliramo zobnike in naslon sedeža, podobna štorija pa je tudi spodaj, ko sedež drsi po tirnicah.
Pa vzemimo za primer znamko Opel. Ta že nekaj časa slovi po ergonomskih sedežih. Astrin ima na primer poleg aktualnega golfa (sedež ergoActive) edini v tem segmentu nemški certifikat za ergonomijo, ki ga dodeljuje skupina AGR. To pomeni, da je vaše telo res vedno optimalno in predvsem zdravo podprto. Gre za društvo možicljev v belih haljah in delujejo v sklopu Kampanje za zdrav hrbet. So neodvisna organizacija, ki dodeljuje certifikate za taboljše sedeže in javno objavlja rezultate. Astrini sedeži imajo tudi tisti kup motorčkov, da ga pomikajo, in celo masažo, kar v tem segmentu nikakor ni običaj.
Tudi tisti v rolls-roycu wraith niso od muh.![Tudi tisti v rolls-roycu wraith niso od muh.](/application/volan/request/image/image.php/****userfiles**image**ekstra**Tehno%20volan**sede%C5%BEi**/gallery/thumb-min-5532/675xauto/middlexcenter/100/TEST-RR_wraith-24_wide.jpg)
Električno nastavljivi sedeži so se začeli pojavljati že v 40-ih letih prejšnjega stoletja, in sicer samo za naprej in nazaj. V vse štiri smeri pa prvič v fordu thunderbird, letnik 1955. Tehnologija, ki je še danes v manjšini, je bila na voljo že pred 60 leti! Običajno takšni sedeži niso serijski ravno zato, ker so neprimerljivo bolj kompleksni kot tisti 'analogni'. Danes imajo že res ogromno elektromotorčkov, vedno več v bistvu. Če na hitro naštejemo najpogostejše: eden za pomik naprej in nazaj, drugi za pomik gor in dol, tretji za pomik naslona, četrti za nastavljanje bočne opore, peti ledvene, šesti pri res dragih avtih za pomik vzglavnika, sedmi za podaljševanje sedala pri kolenih, osmi samo za zgornjo polovico naslona in ... smo se naveličali naštevati. Še bi lahko, verjemite. V osemnajst smeri so nastavljivi najboljši in najdražji, torej imajo pol manj motorčkov le za premikanje.
Pa se masaže še niti lotili nismo. Samo ta opcija vam sedež napolni z grozdom novih elektromorčkov. Če si pogledamo samo možnosti masiranja sedežev v audiju A8, vam bo vse jasno. Masažna funkcija na sprednjih dveh sedežih je res prava masaža in ne le nakakšno vibriranje, izbirate lahko celo med več različnimi načini masaže in za različne predele vašega hrbta oziroma zadnjice. Kot Tajke, ki vam hodijo po hrbtu. Več si preberite tukaj, kjer je Anže igral tajkuna.
Kaj še ponujajo danes sedeži? Praktično vsi novejši imajo vgrajene hidrostatične senzorje, ki zaznavajo maso s pomočjo mehurjev s tekočino iz senzorjev. Ti zaznavajo pritisk, torej, če kdo sedi na sedežu ali ne. To pa je pomembno, da zračna blazina ve, ali naj se ob trku sproži ali ne. In tudi, kako močno se naj sproži, če na sedežu sedi manjša in lažja oseba. V tem primeru je seveda bolje, da se izstreli z manjšo močjo. Tem zračnim blazinam pravimo dvostopenjske. Isti senzorji se uporabijo še za marsikaj drugega, recimo za to, da vas avto začne nadležno opozarjati, če si odpnete varnostni pas. Kar poskusite dvigniti rit, ko ste odpasani, in boste videli, da neha cviliti. Seveda ne med hitro vožnjo. Patent za tovrstne senzorje je bil vložen že leta 1998 in ga vidite na desni. Samo kot zanimivost.
Ogrevanje sedežev je tudi že precej pogosto in bolj običajno od prezračevanja oz. hlajenja, imajo pa seveda nekateri sedeži oboje. V tem primeru mora biti usnje perforirano, torej naluknjano, v sedežu pa so kanalčki, da zrak pride do vseh potrebnih mest. Takšen sedež je še bolj kompliciran in v notranjosti verjetno izgleda kot kakšen računalnik. Zato pa tisti sedeži v audiju stanejo 15 tisoč evrov. Ja, samo sedeži, kar je več kot ogromna usnjena sedežna garnitura. Vsa ta elektronika se načeloma na kvari dosti, ker je kljub vsemu relativno preprosta. Vsaj v primerjavi z drugimi avtomobilskimi komponentami.
Sedeži torej so prava znanost. Sploh za tiste, ki ste veliko na cesti, vedno priporočamo, da doplačate za boljše, verjemite, da vam bo telo še kako hvaležno čez leta in leta, ki jih boste preživeli za volanom. Pri novi astri stanejo tisti certificirani ergonomski z masažo 1.900 evrov. Seveda pa je pomembno še, da si jih pravilno nastavite, sploh vozniški. Ne smete sedeti preveč leže, nekje 90-stopinjski kot naj bo med sedalnim delom in naslonom, tudi ne predaleč in noga naj bo po pritisku sklopke vsaj malo pokrčena. Roke pa naj preko volana padejo v zapestju. In vzglavnik naj bo poravnan z vrhom vaše glave, saj bo ob nesreči še kako prav prišel. To pa je to, kar morate vedeti za udobno in varno vožnjo. Če ste Hamilton zgoraj, pa itak nimate nobenih nastavitev in skrbi.